Ajankohtaista arkisto
Viisi potilasjärjestöä selvitti: Ravitsemusterapiaa heikosti saatavilla
Viiden potilasjärjestön selvitys osoittaa, että pitkäaikaissairaat saavat maassamme huonosti ravitsemusterapiaa. Ravitsemusterapiaa on tarjottu alle puolelle niistä pitkäaikaissairaista, joiden sairauden hoidossa ruokavaliolla on merkitystä. Ohjausta ei ole saanut aina edes pyytämällä.
Useiden pitkäaikaissairauksien hoidossa ruokavalion merkitys on suuri. Diagnoosin saamisen jälkeen monen sairastuneen ruokavalio muuttuu, jolloin ravitsemusterapeutin ohjauksella on iso merkitys. Muun muassa diabeteksen, keliakian ja munuaissairauksien sekä allergisten lasten Käypä hoito -suosituksissa mainitaan ravitsemusterapeutin suunnittelema ruokavalio.
- Ravitsemusterapeutin ohjaukseen on tärkeää päästä heti diagnoosin saamisen jälkeen. Ohjauksen avulla uusi ruokavalio tulee luonnolliseksi osaksi arkea ja sairauden hoitoa, korostaa Keliakialiiton laillistettu ravitsemusterapeutti Sanna Arnala.
Yli 60 prosenttia ei saa lähetettä ravitsemusohjaukseen
Selvityksen mukaan noin 60 prosentille sairastuneista tai heidän perheenjäsenistään on kerrottu mahdollisuudesta saada ohjausta ravitsemusterapeutilta. Pyytämättä lähetteen ravitsemusterapeutille sai vain 38 prosenttia eli yli 60 prosenttia pitkäaikaissairaista ei saa automaattisesti lähetettä ravitsemusterapiaan.
Yllättävää on, että lähetettä ei usein saa edes pyytämällä. Ravitsemusterapeutin käynnille lähetettä itse pyytäneistä vain 16 prosenttia sai lähetteen. Vain 18 prosentille lähetettä pyytäneistä ja sitä ilman jääneistä on kerrottu syy, miksi ravitsemusterapiaan pääsy evätään.
Lääkäreiden kertomia syitä ovat esimerkiksi julkisen puolen ruuhkat ja jonot, potilaiden priorisointi, lääkärin ajatus siitä, että ravitsemusterapialle ei ole tarvetta sekä internetin tarjoamat tiedonlähteet. Yli 70 prosenttia ohjausta vaille jääneistä kokee tarvitsevansa sitä.
Yleisesti ravitsemusohjaus koettiin tarpeellisena sekä sairastuneiden itsensä että läheisten näkökulmasta. Yli puolet vastaajista toivoi mahdollisuutta saada jatkossa ohjausta tarvittaessa.
Ravitsemusterapeutteja tarvitaan lisää
Potilasjärjestöjen mielestä ravitsemusterapeuttien resurssit ovat maassamme huolestuttavan matalat.
- Monet sairaudet, kuten diabetes, munuaissairaus ja keliakia, ovat luonteeltaan yksilöllisesti ilmeneviä. Ravitsemusterapeutteja tarvitaan lisää, jotta ravitsemusterapeutit voisivat erikoistua eri sairauksien ravitsemukselliseen ohjaukseen. Erikoistumisen tarve korostuu erityisesti monisairaiden osalta, muistuttaa laillistettu ravitsemusterapeutti Eija Ruuskanen Diabetesliitosta.
- Keliakian ainoa hoito on gluteeniton ruokavalio, ja hoidon toteutumisen kannalta on erittäin tärkeää, että jokainen keliakiadiagnoosin saanut pääsee hyvän hoidon alkuun ravitsemusterapeutin ohjauksen avulla, sanoo Keliakialiiton laillistettu ravitsemusterapeutti Sanna Arnala.
- Oikealla ravitsemuksella pystytään hidastamaan munuaisten vajaatoiminnan etenemistä jopa vuosia. Erityisesti diabeetikoiden munuaismuutokset voivat edetä hyvinkin nopeasti väärällä dieetillä. Toisaalta taas lievässä munuaisten vajaatoiminnassa saatetaan noudattaa turhaan ruokarajoitteita, kertoo Munuais- ja maksaliiton järjestösuunnittelija Maarit Heinimäki.
- On huolestuttavaa, että diagnoosin saaneille ei ole kerrottu mahdollisuudesta saada ravitsemusterapeutin ohjausta. Jokaiselle diagnoosin saaneelle tulee tehdä asianmukainen tarpeenmäärittely, josta ilmenee myös ohjaus esimerkiksi ravitsemusterapiaan, sanoo Allergia-, Iho- ja Astmaliiton johtaja Paula Hellemaa.
- IBD:tä sairastaville ei ole yleistä ravitsemusohjetta, mutta ravitsemusterapeutin ohjauksesta voi silti olla apua itselleen sopivan ruokavalion löytämisessä. Vastaajista yli puolet toivoo saavansa aina tarvittaessa ohjausta. Tähän tarpeeseen tulisi voida vastata, muistuttaa Crohn ja Colitis ry:n toiminnanjohtaja Ulla Suvanto.
Selviä alueellisia eroja
Selvityksen ravitsemusterapian saatavuudesta ja alueellisista eroista teettivät Allergia, Iho- ja Astmaliitto, Crohn ja Colitis ry, Diabetesliitto,
Keliakialiitto ja Munuais- ja maksaliitto. Selvityken
toteutti Innolink, ja siihen vastasi 2 533 pitkäaikaissairasta tai
heidän läheistään.
Selvityksessä ilmeni selviä alueellisia eroja ravitsemusterapiapalveluiden saatavuudessa. Potilasjärjestöt korostavat ammattilaisten vastuuta palveluihin ohjaamisessa sekä peräänkuuluttavat moniammatillisia palveluita kaikkien saataville riippumatta asuinpaikasta.
Lisätietoja:
Allergia-, iho- ja astmaliitto ry, johtaja Paula Hellemaa, p. 041 5130224
Crohn ja Colitis ry, toiminnanjohtaja Ulla Suvanto, p. 040 031 5383
Diabetesliitto ry, ravitsemusterapeutti Eija Ruuskanen, p. 050 303 6226
Keliakialiitto ry, ravitsemusterapeutti Sanna Arnala, p. 050 5422942
Munuais- ja maksaliitto ry, järjestösuunnittelija Maarit Heinimäki, p. 050 3626 470
Lue myös Ravitsemusterapeuttien yhdistyksen ja Agronomiliiton yhteinen kannanotto asiasta.