Ajankohtaista arkisto
Lokakuun Diabetes-lehti on kaikkia kiinnostava lukupaketti
Lokakuun Diabetes-lehti tarjoaa paljon puhuttelevaa luettavaa. Vaikka jutut on suunniteltu ja kirjoitettu nimenomaan diabeetikoita ja läheisiä ajatellen, soveltuu moni niistä kenen tahansa lukulistalle. Aiemmin ilmestyneitä juttuja voi lukea verkkolehdestä, osa verkkojutuista on avoinna kaikille.
Diabetes-lehti on maksuton etu uusille jäsenillemme. Kun liityt jäseneksi nyt, saat jäsenetuna kuluvan vuoden viimeiset numerot sekä kaikki ensi vuonna ilmestyvät kuusi numeroa. Myöhemmin voit tilata Diabetes-lehden edulliseen jäsenhintaan. Tästä saat lisätietoja jäsenyydestä.
Lokakuun lehden juttuja ovat muun muassa:
Miksi toinen vanhenee toista nopeammin?
Vanhenemme eri tahtiin. Samanikäisten ihmisten biologisen iän ero voi olla jopa kymmeniä vuosia. Mistä tämä johtuu? Geenien vaikutus eliniän pituuteen on noin 25 prosenttia. Pitkän iän ihmelääkettä ei toistaiseksi ole olemassa, vaan ainut mikä tepsii, ovat terveelliset elämäntavat.
Kulttuuriaktiivi ja optimisti elävät pitempään
Kulttuuria aktiivisesti harrastava elää pidempään kuin sohvaperuna, sanoo kirjailija, neurologi ja dosentti Markku T. Hyyppä. Hänen mukaansa tämä johtuu siitä, että kulttuuriharrastukset ovat useimmiten yhdessä toimimista, ja se lisää elinvoimaa. Optimistinen asenne ehkäisee muun muassa sydän- ja verisuonisairauksia ja lisää elinvuosia.
Keski-ikäinen, varaudu vanhuuteen!
Jotta jaksat vielä vanhanakin liikkua, tavata ystäviä ja harrastaa erilaisia asioita ja pystyt asumaan omassa kodissasi, sinun kannattaa alkaa pitää hyvää huolta itsestäsi jo nyt. Ei pelkästään kehosta, vaan myös mielestä.
Riika heitti repun selkään ja lähti kouluun
Ammatinvaihto keski-iän kynnyksellä ei ole nykyään mitenkään erikoista. Mutta se on kertomisen arvoista, että kolmevuotiaana diabetekseen sairastunut lähtee opiskelemaan kokonaan uutta alaa vähän ennen virallista eläkeikää. Riika Walden vaihtoi 57-vuotiaana uran viestintäasiantuntijana geronomin opintoihin. Lisähaasteena hänellä on heikko näkö.
Mitä geenitesti kertoo?
Kaupalliset geenitestit lupaavat paljastaa paljon eri sairauksien riskeistä, mutta mitä ne oikeasti kertovat? Todellisuudessa yksittäisen kuluttajan on hyvin vaikea tulkita ja hyödyntää geenitietoa tai arvioida geenitestin luotettavuutta. Geenitestiteknologia on kehittynyt ja halventunut niin nopeasti, että yhteiskunta ja lainsäädäntö eivät ole pysyneet muutoksen tahdissa.
Diabeteksen munuaistauti on vaikea haaste tutkijallekin
Toistaiseksi ei voida ennustaa, ketkä sairastuvat diabeteksen munuaistautiin. Taudille altistavien geenien metsästäminen on haastavaa ja sen periytymisen selvittäminen monimutkaista. Diabeteksen lisäsairauksia ja erityisesti diabeteksen munuaistautia yli 30 vuotta tutkinut Per-Henrik Groop on 2000-luvulla sukeltanut yhä syvemmälle ihmisen perimään. Mukaan on tullut myös suhteellisen uusi tutkimusalue, epigenetiikka.
Elintavat, yksilön valintoja vai ympäristön ohjaamia?
Maailman terveysjärjestö WHO on arvioinut, että elintapoihin liittyvät sairaudet aiheuttavat teollisuusmaissa vähintään kolmasosan tautitaakastamme. Ei siis ole ihme, että säästöjä etsivät päättäjät ovat kääntäneet katseensa kansalaisten elintapoihin. Mutta ovatko elintavat ihmisten omia, tarkoituksellisia valintoja vai todellisuuteen sopeutumista? Ja onko ihminen yksin vastuussa omasta terveydestään?
Rasva-arvot paremmiksi kolesterolia alentavilla elintarvikkeilla
Rasva-arvojen hallinnassa voi olla hyötyä elintarvikkeista, joihin on lisätty kolesterolia alentavaa kasvisterolia tai kasvistanolia. Kun tällaisia tuotteita käyttää säännöllisesti, vaikutus näkyy veren LDL-kolesterolitasossa 2–3 viikossa.
Voimaharjoittelu vaikuttaa terveyteen monin tavoin
Tero Ylivinkkaa kiehtoo voimanostossa mahdollisuus koetella omia rajoja. Hänen kokemuksensa mukaan voimaharjoittelu auttaa myös tyypin 1 diabeteksen omahoidossa. Lisäksi hän on päässyt eroon masennuksesta salitreenin avulla. Hän myös kilpailee ja hänellä on lukuisia mestaruuksia penkkipunnerruksessa.
Voiko onnelliseksi oppia?
Optimistin on helppo nähdä elämässä hyvää, mutta myös pessimistin kannattaa harjoitella valoisaa asennetta. Se voi lisätä terveyttä, elinvuosia ja vastustuskykyä. Sairastunutkin voi olla onnellinen: sairaus laskee aluksi mielialaa, mutta ihminen oppii yleensä elämään sen kanssa. Pysyvä, onnellinen olotila on lopulta kiinni jostain muusta kuin vaikeuksista tai menestyksestä.
Vahvat reisilihakset vanhuuden turvana
Lihasvoima vähenee iän myötä, mutta hyvä uutinen on, että lihasten surkastumista voi hillitä ja lihasvoimaa lisätä vielä iäkkäänäkin. Hyvä lihaskunto ylläpitää toimintakykyä ja ehkäisee monenlaisia vanhuuden vaivoja. Silloin on helpompi elää omannäköistä, itsenäistä elämää ja tehdä itselle mieluisia asioita vielä vanhanakin. Jutun lopussa on ohjeet helppoihin, kotona tehtäviin lihaskunto- ja tasapainoharjoituksiin.
Diabetes, nuoruus ja huumeet = huono yhtälö
Iso osa nuorista pitää pilven polttamista melko harmittomana. Asiantuntijoiden mukaan riskitöntä päihteidenkäyttöä ei ole, eikä kannabis ole mikään harmiton yrttivalmiste. Päihteistä pitäisi puhua diabetesta sairastavan nuoren kanssa hyvissä ajoin, jo ennen kuin hän 16-vuotiaana siirtyy hoitoon aikuisten puolelle.
Maalaisterkut Villeltä
Ville Rämä on Luumäen Kannuskoskella asuva, valokuvausta, laskettelua ja sukeltelua harrastava kaveri, joka hoitaa myös omaa pientä eläinlaumaansa. Hän käy koulua parinkymmenen kilometrin päässä Taavetin koulussa, ja hänen opettajallaan on diabetes, kuten Villelläkin.