Ajankohtaista arkisto
Diabetesbarometri: Diabeteksen hoito rapautuu, edessä kallis lisälasku
Diabeetikoiden on yhä hankalampaa saada sairauteensa hoitoa. Hoitoon pääsyssä ja hoitovälineiden saatavuudessa on suuria alueellisia eroja.
Diabeetikoiden määrä ei kasva enää Suomessa hallitsemattomasti, mutta ikääntyvien diabeetikoiden määrä lisääntyy hurjaa vauhtia.
Vuonna 2018 Suomessa oli 204 572 diabetesta sairastavaa eläkeikäistä, melkein 17 000 enemmän kuin vuonna 2016. Diabetesta sairastaa Suomessa noin puoli miljoonaa ihmistä, suurin osa heistä sairastaa tyypin 2 diabetesta.
Terveydenhuollon säästöjen seurauksena yhä useampi diabeetikko on siirtynyt käyttämään yksityisen diabeteslääkärin palveluita, koska julkisesta terveydenhuollosta on vaikea saada vastaanottoaikoja. Tiedot käyvät ilmi Diabetesliiton tänään julkaisemasta Diabetesbarometri 2019 -selvityksestä.
- Jos terveyskeskus ei vedä, diabetesta sairastavat aikuiset joutuvat turvautumaan yksityisiin terveyspalveluihin tai jäävät ilman tarvittavaa ohjausta, hoitoa ja seurantaa. Diabeteksen hyvä hoito olisi kuitenkin ensiarvoisen tärkeää kalliiden lisäsairauksien välttämiseksi, Diabetesliiton ylilääkäri Pirjo Ilanne-Parikka sanoo.
Diabeetikolla itsellään on vastuu sairautensa päivittäisestä hoidosta. Muun muassa kuntien säästöistä johtuen tyypin 2 diabeetikoiden tarvitsemien verensokerimittareiden ja -liuskojen saatavuutta on silti entistä enemmän rajoitettu. Joillakin paikkakunnilla hoitotarvikkeita ei anneta tyypin 2 diabeetikoille enää lainkaan.
- Omahoidosta säästäminen on hyvin lyhytnäköistä. Tässä on kysymys suuren ihmisryhmän elämänlaadusta ja yhdenvertaisuudesta. Riittävä omahoidon tuki, omahoitovälineiden saatavuus muun tavoitteellisen hoidon rinnalla saatavuus ovat tehokkaimmat keinot vähentää diabetekseen liittyvien lisäsairauksia ja diabeetikoiden tarvitsemia ohjaus- ja seurantakäyntejä. Lisäsairaudet tulevat todella kalliiksi, Ilanne-Parikka sanoo.
Kakkostyypin diabeetikoiden kommentteja tutkimuksessa:
”Hoito on omahoitoa. Kukaan ei kysele miten hoito toteutuu.”
”Tyyppi 2 potilaana en koskaan ole päässyt diabetekseen perehtyneen lääkärin vastaanotolle.”
”Huolestuttaa lisäsairaudet ja tutkimattomat oireet. Ei ole varaa ostaa kalliita liuskoja sokeritasojen mittaukseen koko ajan.”
”Lääkärin vastaanotto vain joka toinen vuosi. Mielestäni tämä on liian harvoin. Liuskat otettu pois noin kaksi vuotta sitten. Tilanne vaikeuttaa omahoidon seurantaa ja motivointia. Mahdolliset liitännäissairaudet jäävät piiloon.”
”Tarvitsisin vertaistukea, neuvontaa ja elämäntapaohjausta, kokemuksia.”
Diabetesbarometri 2019 (pdf) (15.6 MB)
Lisätietoja:
Kehittämispäällikkö Sari Koski
p. 050 310 6600
sari.koski(at)diabetes.fi
Ylilääkäri Pirjo Ilanne-Parikka
p. 0400 723 651
pirjo.ilanne-parikka(at)diabetes.fi