Ajankohtaista arkisto
Astmalääkkeiden käytöllä havaittu yhteys tyypin 1 diabeteksen kehittymiseen – tulos ei vaikuta hoitokäytäntöihin
Yhteys näkyi myös, kun huomioitiin lapsen astman laatu, sukupuoli ja syntymävuosi.
Tämä on ensimmäinen kerta maailmassa, kun astmalääkkeiden käytön yhteyttä tyypin 1 diabeteksen kehittymiseen lapsilla on tutkittu.
Myös hengitystieinfektiot voivat selittää yhteyttä
Tarvitaan vielä lisätutkimusta, jotta voidaan ymmärtää, altistaako näiden astmalääkkeiden käyttö todella tyypin 1 diabetekselle.
- Kyseessä voi olla myös sattuman seurauksena saatu väärä löydös tai havaittu yhteys johtuu jostakin muusta tekijästä, jota tässä tutkimuksessa ei pystytty selvittämään, huomauttaa THL:n tutkimusprofessori Suvi Virtanen.
Havaintoa voivat selittää esimerkiksi hengitystieinfektiot, jotka voivat lisätä astmalääkkeiden tarvetta astmaa sairastavilla tai astmankaltaisista oireista kärsivillä lapsilla. Hengitystieinfektiot puolestaan on yhdistetty tyypin 1 diabeteksen tautiprosessiin.
- Astman hoitokäytännöt perustuvat laajaan tutkimusnäyttöön, eikä tämä yksittäinen tutkimus muuta käytäntöjä”, sanoo THL:n vieraileva tutkija Johanna Metsälä.
Valtakunnallisia rekisteriaineistoja hyödyntävä tutkimus
Tuore tutkimus on osa suomalaista tutkimusta, jossa pyritään selvittämään varhaisia astman, maitoallergian ja tyypin 1 diabeteksen suoja- ja riskitekijöitä sekä sairauksien yhteisesiintyvyyttä. Tutkimuksessa hyödynnetään valtakunnallisia rekisteritietoja.
Tässä osatutkimuksessa seurattiin yli 84 000:ta Suomessa vuosina 1995–2008 syntynyttä lasta. Vuoden 2009 loppuun mennessä 3 342 lasta oli sairastunut tyypin 1 diabetekseen.